![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2020/03/szijjarto.jpg)
Nincsen politikai akadály, és nincsen olyan nyitott kérdés a politikai együttműködés területén, amely veszélyeztetné, ellehetetlenítené vagy megnehezítené a kétoldalú gazdasági, üzleti együttműködés felépítését Magyarország és Moldova között – mondta Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter csütörtök reggel, a chisinaui üzleti fórum megnyitóján.
A politikai kapcsolataink soha nem voltak olyan jók, mint jelenleg
– húzta alá a miniszter. Szijjártó Péter hozzátette: igaz, hogy a két ország 120 millió dollárnyi kereskedelmi forgalmat bonyolított le, ami növekedést jelent, de “az is igaz, hogy joggal van hiányérzetünk, hiszen a potenciális lehetőségekhez képest ez a 120 millió dollár azért még messze van mindattól, amit elérhetünk”.
Annak érdekében, hogy a politikai feltételek mellett a pénzügyi feltételek is biztosítottak legyenek az együttműködéshez, az Eximbanknál 100 millió dolláros hitelkeret nyílik, amely kizárólag magyar-moldovai gazdasági együttműködés finanszírozására vehető igénybe
– jelentette ki Szijjártó Péter.
Arra kérem Önöket, hogy ezt használják ki
– tette hozzá a miniszter az üzleti fórum megnyitóján. Szijjártó Péter kiemelte, hogy a “zászlóshajók” szerepe rendkívüli fontos.
Kell, hogy legyenek zászlóshajók, olyan nagyvállalatok, amelyek az együttműködésben elől mennek, és biztosítják a lehetőséget arra, hogy a kisebb vállalatok is együttműködést tudjanak felépíteni
– magyarázta a külgazdasági és külügyminiszter. Szijjártó Péter kifejtette, hogy az OTP, a legnagyobb magyar bank immár a moldovai pénzügyi piac első számú szereplője, és ez megteremti a magyar vállalatok számára az ottani működés és üzemelés biztonságát. Kitért arra is, hogy a legnagyobb magyar gyógyszeripari vállalat, a Richter is piacvezető Moldovában, ami azt jelenti, hogy a magyar termékek, a high tech termékek is megbecsültek Moldovában, és komoly piaci igény van rájuk.
A mezőgazdaság terén is, az állattenyésztés bizonyos területein is magyar vállalatoké a vezető szerep
– tette hozzá a miniszter. Szijjártó Péter tudatta, hogy a gazdasági vegyesbizottság ülését májusra összehívták, annak érdekében, hogy semmilyen szabályozási vagy politikai együttműködési kérdés ne maradhasson nyitva.
A magyar gazdaság a dimenzióváltás állapotában van: mára gyártásorientált gazdaságból egyre inkább a technológia- és tudásközpontú gazdasággá alakultunk át
– érzékeltette a miniszter, hogy a Moldovában tevékenykedő magyar vállalatok a legmagasabb technológiai színvonalat képviselik, és így hozzájárulhatnak az ország gazdasági fejlődéséhez és technológiai színvonalának emeléséhez. Szijjártó Péter leszögezte, hogy Magyarország 2010 és a keleti nyitás meghirdetése óta mindig is kiegyensúlyozott gazdaságpolitikát hajtott végre, és “mi közép-európai országként abszolúte azt valljuk, hogy Kelet és Nyugat között együttműködésre van szükség, a Kelet és Nyugat közötti pragmatikus párbeszédre szükség van, és úgy látjuk, hogy Moldova hídszerepet tölthet be, nemcsak politikai, hanem gazdasági értelemben is”.
Az, hogy Önök a keleti orientációjú gazdasági integrációban is részesek, tagjai a Független Államok Közösségének és megfigyelők az Eurázsiai Gazdasági Unióban, az a mi szemünkben érték, és az Önök jelentőségét növeli
– nyomatékosította Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter.
Moldova öt másik volt szovjet tagköztársaság, Ukrajna, Fehéroroszország, Örményország, Georgia és Azerbajdzsán mellett szintén tagja az Európai Unió keleti partnerség programjának is.
Forrás: MTI; Fotó: MTI
Facebook
Twitter
YouTube
RSS