![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2021/05/K_EPA20210519083.jpg)
Hatalmas áttörés jöhet a vakcinafejlesztésben, hiszen hamarosan olyan oltóanyagok készülhetnek, amelyek az összes mutációval és néhány denevérvírussal szemben is védelmet nyújthatnak – mondta el Kemenesi Gábor virológus az Inforádiónak. A virológus szerint kevesen tudják azt, hogy a koronavírus mutációi egy igen nagy víruscsaládot alkotnak.
Tagjai a tengeri emlősöktől a madarakon át a denevérekig terjednek, és természetesen az emberekben is – eddig szám szerint hét különböző típusban – ismertek, tehát a SARS-CoV-2, amellyel az emberiség momentán küzd, csupán egy tagja ennek a hatalmas családnak
– mondta az InfoRádiónak a virológus. A szakember elmondta, hogy az elmúlt húsz év során folyamatosan „érkeztek” emberi koronavírusok, a mostani a sorban a harmadik – a 2002-es SARS és a rá tíz évvel megjelent közel-keleti légúti koronavírus után –, amely súlyos megbetegedést képes okozni.
Mindez tehát azt vetíti előre, hogy a jövőben is várhatóak újabb koronavírusok hasonló mintázatok alapján. Az eddigi vakcinatechnológiák, köztük a mostani is, egyszerre azonban csak egy koronavírus ellen képesek védelemét kialakítani
– mondta. Nemrégiben a Nature folyóiratban megjelent publikációban leírtak egy olyan „tudományos szenzációnak minősülő” új technológiát, amely azt a lehetőséget vázolja, miszerint megtalálták a koronavírus azon részét, ami ellen vakcinát fejlesztve, egyetlen oltóanyaggal védelem érhető el az összes ismert emberi koronavírus ellen, sőt, a tanulmány szerint bizonyos denevérvírusokkal szemben is. A virológus hozzátette, hogy az univerzális vakcina, amely nemcsak egy-egy variánsára ad védelmet egy vírusnak, nem új keletű, csupán a koronavírusok esetében nem volt „tiszta”, hogy egyáltalán lehetséges-e.
A kutatás azt az ígéretet hordozza, hogy a jövőben a koronavírusok és variánsaik egy csapásra legyőzhetők lesznek. Addig azonban, amíg a szóban forgó tudományos eredmény vakcinakészítményként is piacra kerülhet, még sok lépés van
– közölte Kemenesi Gábor.
Forrás: Blikk; Kiemelt kép: MTI/EPA/Guillaume Horcajuelo
Facebook
Twitter
YouTube
RSS