![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2014/11/portik-tamas-rohac-jozef-.jpg)
Nyereségvágyból, előre kitervelten, több ember sérelmére elkövetett emberölés bűntette miatt életfogytig tartó fegyházbüntetésre ítélte első fokon Jozef Rohácot az Aranykéz utcai robbantás a Fenyő- és Cinóber-gyilkosság összevont perében a Fővárosi Törvényszék. Portik Tamás 13 évet kapott emberölés bűntette miatt, amit felbujtóként követett el. A Fenyő-ügyben bűnsegédlettel vádolt Trnkát és a Cinóber-ügyben felbujtóként vádolt Ferencsik Attilát felmentette a bíróság. Az ítélet nem jogerős, mivel az ügyészség és a védelem is fellebbezett a döntés ellen.
A bíróság szerint Rohác volt ez elkövetője az egész országot megrázó Aranykéz utcai robbantásnak. Portik Tamással kapcsolatban a törvényszék igazoltnak látta, hogy megbízója volt az olajügyek koronatanúja, Boros Tamás meggyilkolásának, ám azt nem rótta a terhére, hogy a végrehajtás során a célszemélyen kívül még hárman meghaltak. Cserni János tanácsvezető szerint arra nincs bizonyíték, hogy Portik tudta, Rohác a robbantást hogyan fogja kivitelezni. A tanácsvezető megemlítette, hogy szavahihetetlenek voltak azok a magyar tanúk, akik a vádlottakra vallottak, viszont a szlovák maffiózók vallomását és a kamerafelvételeket hitelesnek ítélte meg a bíró. Cserni János hangsúlyozta, Milos Kastan elmondása alapján igazolható, hogy Rohác Portik megbízásából ölte meg Boros Tamást.
A három leszámolásos gyilkosságot magába foglaló maffiaper egyik vádpontja szerint 1996 decemberében az alvilágban Cinóberként ismertté vált Domák Ferencet lőtte fejbe a szlovák Jozef Rohác, a cselekmény felbujtója pedig az olajügyletek miatt korábban ismerté vált Energol Rt. két korábbi igazgatója, Portik Tamás és Ferencsik Attila volt. A vád tartalmazza azt is, hogy Jozef Rohác egy „ismeretlen” személy megbízásából 1998. február 11-én kora este Budán, egy forgalmas kereszteződésben közvetlen közelről géppisztollyal lelőtte Fenyő János médiavállalkozót, a VICO-vállalatcsoport vezetőjét. Az ügyészség szerint bűntársa Ladislav Trnka volt, aki a vád szerint a sofőr volt és Jozef Rohácot a tetthelyre vitte. Érdemes megemlíteni, hogy noha van olyan tanúvallomás a nyomozóhatóság birtokában, miszerint egy ismert közszereplő Portik Tamással közösen döntött a médiavállalkozó haláláról, őket még csak meg sem gyanúsították a bűncselekménnyel. A harmadik vádpont szerint 1998. július 2-án Jozef Rohác egy autóba rejtett pokolgép működésbe hozásával megölte Boros Józsefet és másik három járókelőt. A cselekményre az ügyészség szerint Portik Tamás adott utasítást, mert Boros József Károly terhelő vallomást tett rá és cégtársaira az olajügyekkel kapcsolatban, valamint elsőként hozta összefüggésbe nevét Prisztás József vállalkozó meggyilkolásával.
![csesznok](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2016/03/csesznok.jpg)
A négy áldozatot követelő robbantás egyik ártatlan áldozatának emléktáblája az Aranykéz utcában. Fotó: Pámer Dávid/PestiSrácok.hu
A diszkópápa és Kisbandi is terhelő vallomást tett a vádlottakra
Portik Tamást és bizalmasait 2012. július 14-én vette őrizetbe a Terrorelhárító Központ segítségével a rendőrség, majd több leszámolásos ügyben is meggyanúsították. A Fenyő-ügyben 2013-ban, az Aranykéz utcai robbantás ügyében 2014-ben, a Cinóber-merényletben pedig 2015-ben emelt vádat az ügyészség. Az ügyészség a maffiaperben Jozef Rohác ellen mindhárom vádpont tetteseként, Portik Tamás ellen két vádpont felbujtójaként emelt vádat előre kitervelten, nyereségvágyból, több emberen, sok ember életét veszélyeztetve elkövetett emberölés és más bűncselekmények miatt. A perbeli bizonyítás során nagy jelentőséget kaptak a bűncselekmények óta eltelt idő alatt korszerűbbé vált nyomrögzítési eszközök, így például az elkövetők DNS-ének azonosítása, valamint azoknak a bűnbánó maffiózóknak a terhelő vallomásai, akik a vádbeli cselekmények elkövetésekor még jól ismerték a vádlottakat, ám később kikerültek a bűnszövetségből vagy egyenesen érdekellentétbe keveredtek velük. Ilyen volt például Zsóvár Imre, aki az Aranykéz utcai robbantás és a Cinóber-gyilkosság ügyében is gyanúsított volt, ám bizonyítottság hiányában megszüntették ellene a nyomozást. Ő tanúként kipakolt a feltételezhetően közösen elkövetett Zsóvárt 1999-ben fejbe lőtték, de túlélte a támadást. Terhelő vallomást tett a perben mások mellett Lakatos András, azaz az alvilág pénztárosaként ismert Kisbandi, aki többek között azt állította, hogy részt vett Boros megölése előtt néhány nappal egy olyan bécsi találkozón, melyen Portik és Rohác az Aranykéz utcai robbantás körülményeiről tárgyalt. Utóbbi ügyben szintén terhelően nyilatkozott az Energol-vezérről a rendőrök megvesztegetésével és adócsalással is vádolt Vizoviczki László, aki elmondta, Portik Tamás neki elárulta, fel fogja robbantatni az olajügyek koronatanúját.
![vizoviczki](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2015/05/vizoviczki.jpg)
Vizoviczki László is kipakolt Boros megöléséről a bíróságon. Fotó: Mészáros Péter/PestiSrácok.hu
Az ügyész életfogytiglant kért Portikékra
Az ügyész néhány napja perbeszédében életfogytiglant indítványozott Jozef Rohácnak és Portik Tamásnak. A védelem mind a négy vádlott felmentését kérte. A vádlottak, akik mindvégig tagadták bűnösségüket, az utolsó szó jogán is felmentésüket kérték. Az ügyész vádbeszédében súlyos kritikával illette a másfél évtizeddel ezelőtti nyomozásokat, például az Aranykéz utcai robbantás ügyében. Szóvá tette, hogy éppen azok a biztonságikamera-felvételek tűntek el a rendőrségről, amelyeken a megmaradt rendőri jelentések szerint szemből látható az elkövető. A védelem kifogásai és a vádlotti védekezések is főként arra vonatkoztak, hogy a vád tanúi szavahihetetlenek, érdekükben állt terhelő vallomásokat tenni, és képtelen, életszerűtlen, amit mondtak például arról, hogy a vádlottak tervezett vagy akár már végre is hajtott súlyos bűncselekményeikről beszélgettek volna széles körben. A Fenyő-gyilkosság helyszínén talált sapkáról, amelyben évekkel később sikerült rögzíteni Jozef Rohác DNS-ét, a vádlott és védője is azt bizonygatta a perben, hogy a szakértők által megállapított nagy valószínűség nem jelent kétséget kizáró bizonyosságot, továbbá a vádlott DNS-e utólag is rákerülhetett a sapkára, éppen azért, hogy így rá tereljék a gyanút.
Az ítélet indoklásáról később részletesen beszámolunk.
Címlapfotó: Mészáros Péter/PestiSrácok.hu
Facebook
Twitter
YouTube
RSS