![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2024/09/magyar-dino-ps-1000x600.jpg)
Társaságot kapott a történelmi Magyarország területén felfedezett őslények között a hungarosaurus és a magyar mamut. Ezúttal Erdélyben fedeztek fel magyar kutatók egy olyan dinoszauruszfajt, melynek maradványai egyik eddig ismert fajjal sem azonosíthatók.
Az erdélyi Hátszegi-medence területén legalább két új dinoszauruszfaj maradványai kerültek elő– adta hírül a HUN-REN Magyar Kutatási Hálózat közleménye alapján a Telex. A Hátszegi-medence területe több szempontból is jelentős. Egyrészről itt kezdődtek meg az első európai paleontológiai kutatások a 19. század vége felé, másrészről a tektonikai folyamatoknak és a felsőbb rétegek eroziójának köszönhetően a felszínhez nagyon közel találhatóak a maradványok. Ezen a területen találtak meg az 1900-as évek elején számos úgynevezett holotípusnak tekinthető fosszíliát, amelyek a később megtalált maradványok azonosítását a mai napig is segítik.
A kutatók szerint a területen egy nagyobb sziget húzódott a tengerben szubtrópusi klímával és dús vegetációval. A sziget belsejében mocsári környezet alakult ki, a most megtalált ősmaradványok is innen kerülnek elő. Az itt élő dinoszauruszok a sziget kisebb eltartóképessége miatt kisebb termetűek voltak, mint a kontinensen élő rokon fajok. A ragadozó dinoszauruszok nagyjából pulykaméretűek, a növényevők, mint például a magyar paleontológus, báró Nopcsa Ferenc által 1897-ben felfedezett Magyarosaurus dacus, pedig nagyjából hat méter hosszúak és egy tonna súlyúak lehettek.
A Botfalvi Gábor, a HUN-REN-MTM-ELTE Paleontológiai Kutatócsoport tudományos munkatársa által vezetett kutatócsoport új növényevő fajok maradványaira lelt, pontosabb rendszertani helyük megállapítása azonban még hátra van. A kutatások azt is kimutatták, hogy a magyar kutatók által felfedezett lelőhelyek a legidősebb csonttartalmú rétegeknek tekinthetőek az egész Hátszegi-medence területéről, vagyis a legelső pillanatot mutatják a hátszegi dinoszaurusz közösség kialakulásában.
Botfalvai Gábor szerint az idei ásatások egyik fontos eredménye, hogy az expedíció tagjai egy vörös színű kőzetben kisebb bordadarabokat találtak. Amikor elkezdték ezeket kibontani, hamar világossá vált, hogy egy teljesnek tűnő dinoszauruszcsontvázról van szó, ennek a feltárására azonban csak a jövőre folytatódó kutatás során kerül sor.
Ön milyen nevet adna az Erdélyben felfedezett őshüllőnek?
Forrás: Telex; Fotó: PS (Illusztráció)
Sarolta
2024-09-12 at 22:08
Szubtrópusi éghajlat.
Lehet visszetér a szubtrópusi éghajlat.
Akkor is volt klimavaltozás füst széndioxid kibocsátás??