![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2020/05/K_MTI20160701158-1000x600.jpg)
Másfél évvel ezelőtt számoltunk be róla, hogy az Alkotmánybíróság Főtitkárságán dolgozik egy liberális adatvédelmi jogász, aki családi vonalon is kapcsolódik Soros Györgyhöz köthető magyarországi szervezetekhez. Most a Tűzfalcsoport hozta nyilvánosságra az információt, ami szerint a helyzet változatlan, Soros György csápjai még mindig az Alkotmánybíróságig érnek.
Az érintett alkotmánybírósági dolgozó férje, Sepsi Tibor Lajos ugyanis 2014 óta résztulajdonosa az Átlátszó.hu Közhasznú Nonprofit Kft.-nek, és cikkeket is ír a sorosista oldalra. A sajtóterméknek titulált portál működésében azonban inkább egy magánnyomozó irodára emlékeztet, hiszen például drónokkal figyeltetik Orbán Viktort és Mészáros Lőrincet. A pártatlanság és a függetlenség persze gyakran csak álca. Ahogy arról a Tűzfalcsoport korábban beszámolt, Sepsi – Baranyi Krisztina oldalán – részt vett a Ferencvárosi Polgármesteri Hivatalban a 2019-es hatalomátadáson, ami jól jelzi ellenzéki beágyazottságát. Sepsi egy másik cége korábban milliós politikai megbízást kapott az LMP-től. Saját elmondása alapján a szintén atlatszo.hu közeli Gáli Csabával és a városháza-botrány kapcsán is megismert Tordai Csabával egyetemben készítettek egy új alkotmánytervezetet, amely elmondásuk szerint „arra törekszik, hogy a magyar alkotmányfejlődés és az európai alkotmányos konszenzus tiszteletben tartásával egy modern, huszonegyedik századi Magyarország jogrendszerének alapjait fektesse le.” A javaslat korlátozná a köztársasági elnök jogköreit és liberális elveket szorgalmaz a büntető igazságszolgáltatás kapcsán.
Sepsi Tibor Lajos 2014 óta résztulajdonosa az Átlátszó.hu Közhasznú Nonprofit Kft.-nek. Emellett cikkeket is ír az oldalra. Sepsi neve azonban fölbukkant egy másik cégben: a Kelsen és Coase Igazgatási Tanácsadó Kft.-ben. Ez a társaság 2017-ben magának az LMP-nek dolgozott. Mindösszesen 2,78 millió forintért „törvényjavaslatok, módosító javaslatok közpolitikai megalapozását” végezték az ellenzéki pártnak. A Kelsen és Coase Kft. a tényfeltáró videó publikálásának idején végelszámolás alatt áll. Tehát miközben Sepsi Tibor Lajos a nap egyik részében az Átlátszónál független-objektíven leleplezett, addig a nap hátralevő részében másik cégében törvényjavaslatokat dolgozott ki az LMP-nek. Annak az ellenzéki pártnak, amelynek akkori társelnöke, Demeter Márta korábban világossá tette, mi a legfőbb céljuk: a jelenlegi rezsim lebontása és egy kormányzóképes alternatíva megteremtése. Azóta tudjuk, bűnösnek mondta ki a hivatali visszaéléssel gyanúsított Demeter Márta LMP-s országgyűlési képviselőt első fokon a Pesti Központi Kerületi Bíróság.
Érdekes adalék: az Alkotmánybíróság főtitkárságát 2011 óta vezető Bitskey Botond – akit például a Társaság a Szabadságjogokért egyik választójogi konferenciáján is az előadók között találhattuk – Sólyom László egykori államfő hivatalvezető-helyettese volt a Köztársasági Elnöki Hivatalban 2010-ig. A Sólyom embereként számon tartott Bitskey az emberi jogi diskurzus klasszikusan libertariánus vonalát képviseli. A 2000-es évek elején annak a hágai T.M.C. Asser Instituut nevű intézetnek a posztgraduális képzésein is részt vett, amelynek a nevét időnként megtalálhatjuk a Soros-féle Open Society Foundations eseményein a vendégszervezetek között. Az 1966-os születésű technokrata-karrierista jogász a Sólyom-korszak lezárultával, 2010-ben a Keh felől az Alkotmánybíróság felé vette az utat, ahol 2011 januárja óta főtitkárként működik. Ebben az időszakban még olyan, Bitskeyhez hasonló elvi-politikai nézeteket valló „sólyomisták” is sertepertéltek ott, mint a joghallgatóként nagy Sólyom-kedvenc Tóth Gábor Attila, aki 2008-ban Sólyom László adatvédelmi biztosjelöltjeként is feltűnt – ám az elnöki hátszél ellenére, kínosan és látványosan megbukott a parlamenti megmérettetésen. Tóth 2011-ben a hvg.hu számára adott interjúban a Fidesztől féltette az Alkotmánybíróságot.
A (jogalkotási – a Szerk.) folyamat legújabb állomásaként pedig a jelenlegi tizenegy fős bíróságot tizenöt főre duzzasztják, ezzel a Fidesz-KDNP-nek jobban megfelelő személyi összetételű és hatáskörű Alkotmánybíróság jön létre.
– fogalmazott. Mindeközben 2013 és 2015 között már a Soros György politikai faltörő kosának számító Freedom House számára szakértett, és – ugyancsak 2013-tól – a szintén Soroshoz köthető Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) nevű szervezet elnökeként tevékenykedett. Szellemiségét talán leghívebben Bitskey Botond viszi tovább az Ab-n: Bitskey mint az elnök másik „embere”, történetesen Sepsi Tibor, az atlatszo.hu résztulajának felesége.
Egyébként a fentiek ismeretében talán nem annyira véletlen, hogy a szakmai körökben ismerten balliberális, radikális ellenzéki szellemet képviselő ügyvédek (pl. Karsai Dániel) számos NGO-val, például a Magyar Helsinki Bizottsággal és a Transparency International Hungary-vel közös bizniszben, hosszú évek óta alapvetően sikerrel nyomják át ügyeiket az Ab Főtitkárságának szelektív indítvány-futószalagján. Sokszor igen, néha persze nem. A politikailag különösen kényes és érzékeny ügyekben jellemzően inkább csak „pszeudo szakmai” szempontok dominálnak, és valójában az irányvonalat követő erők közti „hívójel” az, ami fontos náluk, hiszen ők a lapleosztások során valójában Strasbourggal is közös nyelvet beszélnek.
Az sem véletlen, hogy például még a tanácsadók körében is érezhető volt az elmúlt években a liberális véleményirány nyomása, a szakmai előrejutás kényszere miatt a mainstram jogász elitben mindmáig négyötödös balliberális túlsúlyból is fakadóan. Stumpf István tanácsadói vezérkarában is akadt olyan fiatalabb tanácsadó, aki 2011 után számos publikációban élesen bírálta, kifogásolta a nemzeti kormány alkotmányozását, illetve ugyanő korábban a volt ombudsman, a második Orbán-kormány egyik törvénymódosítása kapcsán még 2013-ban hisztérikusan Orwellt emlegető Szabó Máté számára is készített Ab-beadványokat. A kör tehát bezárul, a belterjes tudományos, akadémikus szcénában elvárásként ma is ott feszül a kemény vagy esetleg lágyabbra hangolt, visszafojtott utálat mindazzal szemben – és külön Orbán Viktor személyét is célozva –, ami nem liberális, globalista vagy marxista szellemet testesít meg. Ez a szellemi konfliktus jól kifejezhető a nemzeti szuverenitás és a globalista nyitott társadalom (Soros György) híveinek éles szembenállásaként is.
A Főtitkárság belső erőpozíciója révén ma a például Schanda Balázs nevével fémjelezhető, a humanitárius kérdéseket is keresztény civilizációs alapon megközelíteni igyekvő, nemzeti szellemiségű vonallal szemben még mindig tartani tudja magát a liberális emberi jogi irányzat Magyarország egyik meghatározó alkotmányos intézményében. A Bitskey vezette Főtitkárság hatalma jelentős, hiszen érdemi befolyása van az indítványelemzés és -befogadás tekintetében, vagyis gondosan „megszűri” a jogkereső, egyszeri állampolgárok és jogi képviselőik beadványait az alkotmányjogi panaszút megtalálásának igyekezetében. Hivatalosabban: a Főtitkárság „elősegíti az Alkotmánybíróság Hivatalának érdemi szakmai munkáját”, és részt vesz az esetlegesen létrehozott munkacsoportok tevékenységében is. Mindez a konstrukció természetesen a 2010 utáni közjogi változások örvénylésében lett végül a gyakorlat által tudatosan megalkotva, és sikeresen életben tartva.
Ennek alapja, pontosabban egyik fő szimbolikus pillanata volt 2014 május közepe, már az országgyűlési választás után, de az EP-választási kampány finisében. Akkor, a fanyalgó emberjogista liberálisok, a Sólyom-kör ismert jogász-celebjeinek és Kis János filozófusnak, a fél évvel előtte jogi értelemben is elporladt SZDSZ korai elnökének a jelenlétében, az ELTE Állam- és Jogtudományi Karának külön eseményén Sólyom kiadta a balliberális sajtón utókampány-ízzel végigfutó jelszót: „Vissza a könyvtárba!” – vagyis időlegesen visszavonulva, nekik kell gondosan „átmenteniük” a megfogalmazott „értékeket”. A mai Alkotmánybíróságon a „könyvtár”, a Sólyom-világ utolsó védőbástyájának szerepét, funkcióját a taláros testület Főtitkársága tölti be, amely mindmáig lángként őrzi a nyitott társadalom szabadnak láttatott, azonban a nemzeti-keresztény ideált foglyul ejteni kívánó emberi jogi eszményét.
Az elmúlt évek tendenciáinak fényében még nem teljesen egyértelmű, hogy ez a jövőben, tartósan is így maradhat-e, de az tény, hogy a Sólyom- és külföldről finanszírozott civil-szálak részben ma is elérnek a Donáti utcáig…
Forrás: tuzfalcsoport.blogstar.hu; Fotó: MTI/Európai Parlament/Philippe Buissin
Facebook
Twitter
YouTube
RSS