![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2024/09/kiszaradt-tisza-szoljon.hu-berta-maria-1000x576.jpg)
Noha a sajtóban nem kap akkora teret, mint két éve, idén is jelentős aszály pusztítja az országot, különösen az Alföldet. Az elenyésző termés persze csak a gazdálkodókat érinti közvetlenül, tehát az ország népességének elsöprő többségét nem; legfeljebb az élelmiszerárak emelkedésében. A heteken át, szinte megszakítás nélkül tartó kánikula azonban már sokkal észrevehetőbb mindenki számára. Szokatlan módon szeptemberbe is átnyúlik a jócskán 30 fok fölötti hőség, miközben Lázár János építési miniszter, a Jövő Nemzedék Földje Alapítvány kuratóriumi elnöke a Tranziton azt közölte, hogy már a gépeink és berendezéseink se bírják tartósan ezt a hőhullámot, egyszerűen nem ilyen melegre vagyunk berendezkedve sem műszakilag, se mi magunk testileg. De akkor miért nem oldjuk meg? Miért nem csökkentjük a száraz hőséget?
Tényleg miért nem?
Tulajdonképpen néhol már véget ért az aszály, úgyhogy szemlátomást minden rendben van.
Mondják, hogy csak a halál biztos, de azért van még más is, ami a földi lét léptékében szintén az: a nap süt, és ez így is lesz. Süt és ezzel párologtat. Amennyi a párolgási igénye, azt ki fogja sajtolni magának, amíg csak van miből. A felszíni vizekből, a talajból, a fákból, a növényekből, belőlünk, emberekből. Akkor is el fogja párologtatni ezt a mennyiséget, ha itt lent is nagy szükség lenne rá. Akkor is el fogja párologtatni, ha nem pótoljuk, illetve nem hagyjuk, hogy a természet pótolja. Friss videó terjed arról, hogy a Kárpát-medence júniusban még zöldellt, augusztus végére pedig besárgult. Sokfelé idén nyáron is hullatták a fák a sárga leveleiket, mintha már ősz lenne.
Lehet persze mutogatni a szén-dioxidra, és lehet követelni, hogy most rögtön hagyjuk abba a kibocsátását, ne járjunk autóval, hogy Leonardo DiCaprio nyugodtan magánrepülőzhessen a klímakonferenciákra, és metánt fingó marhából készült hús helyett együnk rovart, hogy majd 150 év múlva elkezdjük érezni a pozitív hatást – már amennyiben máshol is ugyanígy tesznek, nemcsak nálunk. De ez, ami most is történik velünk, csak részben a felmelegedés következménye, illetve maga a helyi felmelegedés is következmény.
Ami elsődlegesen sújt minket, az nem a meleg, hanem a szárazság. Persze, ha nem lenne ilyen szárazság, nem lenne ennyire meleg se.
Nem is komikus, inkább már szürreális, hogy június elején a Dunán, a hónap végén pedig a Tiszán vonult le egy árhullám, aztán két hónappal később itt állunk csontig kiszáradva. Aki a hétköznapi életben csinál hasonló következetlenséget, arra azt mondjuk, hogy ilyen hülye nem lehet valaki, ám a vízgazdálkodásban mégis meg vagyunk magunkkal elégedve, hogy fejlettek vagyunk, uraljuk a természetet, minden oké. Igaz, hogy nyaranta szétolvadunk heteken át, de nekünk aztán nem mondja meg a természet, hogy mi merre hány méter! Nekünk aztán nem dirigálhat a víz, hogy ő mikor akar jönni!
Augusztusra majdnem kiszáradt a Tisza, ahol júniusban még nagy tömegben zubogott az az átkozott víz, alig győzték a szakemberek gyorsan kiebrudalni az országból. Francba a sok vízzel, hát mihez kezdenénk vele, nem igaz?!
A szárazság megrendelője a monokultúrás mezőgazdaság
A probléma lényege dióhéjban, hogy túl van szántva az ország, olyan területek is szántásos művelés alatt állnak, amelyeket időszakosan – áradások alkalmával – víznek kéne borítania. Ezért vannak keskeny medrekbe kényszerítve a folyóink, ezért vannak eldugaszolva a folyók ártereinek mellékágai, és ezért képes a vízügyi igazgatóság országos aszály idején is belvízvédelmi riadót fújni azokban a járásokban, ahol véletlenül esett némi eső, és megjelent pár tócsa a szántóföldeken. Nehogy akár csak néhány négyzetméterrel csökkenjen a megművelhető földterület, hiszen az versenyhátrányt okozhatna, ami a kapitalizmusban ha nem is végzetes, de mindenképpen tűrhetetlen.
Minden alá van rendelve a nagytáblás, monokultúrás, költséghatékonyan automatizált, ipari földművelés pillanatnyi érdekeinek. Ez az ipari földművelés pedig a magyar termőföld jóval több, mint felén külföldi állatok takarmányát állítja elő. Sarkítva: azért van minden talpalatnyi föld beszántva idehaza, hogy jusson elég takarmány az olasz, német, holland disznóknak.
Ez rendkívül alacsony hozzáadott értékű termelés, amely egyúttal kidomborítja Magyarország gyarmati jellegű kapcsolatát a Nyugat felé. A termőföld területéhez képest szerény hasznot hajt, viszont kényelmes, hiszen nem kell hozzá új művelési módokat bevezetni, új piacokra bejutni, új értékesítési vonalakat beizzítani. Akiben nincs fejlesztési törekvés, hogy a földbirtokából a legjobbat és a legnagyobb hasznot hozza ki, aki nem tud kimozdulni a szellemi komfortzónájából, hanem beéri azzal a gyenge közepessel, ami pillanatnyilag van, azt tulajdonképpen elégedetté teheti, hiszen elműködget ez. Egészen addig, amíg a rendszeressé váló aszály végképp be nem teszi a botot a küllők közé, ám addigra a szárazság, a biodiverzitást leromboló monokultúrák, valamint a talajt összetömörítő, tönkretaposó óriásgépek már nagyon komoly, egymást felerősítő károkat okoznak.
![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2024/09/aszaly-vizhiany-a-talajban.jpg)
A vízhiány mértéke a talajban augusztus végén. Most már ezt fogjuk megszokni, hogy nyaranta így kiszárad az ország?
Megéri?
Visszakanyarodunk oda, hogy az imént vázolt mezőgazdasági okok miatt nem lehet időszakosan elborítani vízzel azokat a helyeket, amelyekre a víz magától szeretne menni, és amelyekre mindenképpen bejut a komolyabb áradások alkalmával. Emiatt nincs kellő és főleg folyamatos vízutánpótlás, és kiszárad az országunk. Az egyik kérdés, hogy megéri-e az agrárium ipari léptékű termelőinek belesüppedni a kényelmes tutiba, és a lehető legkevesebbet kihozni a földjeikből. A másik kérdés, hogy megéri-e az országnak a külföldi gyarmattartói igényeket kiszolgáló monokultúrás mezőgazdaság hasznáért összeaszalni az egész országot, és beledögleni a nyári kánikulába.
A helyzet megoldását ugyanakkor nem kell kitalálni, az készen áll. A Tisza-völgyet illetően minden részletre kiterjedő, teljesen kidolgozott előrejelzést, átalakítási tervet és szimulációt tett le az Országgyűlés asztalára Koncsos László vízépítő mérnök, csaknem két évvel ezelőtt.
Eszerint a nagyvíz érkezésekor irányított vízkormányzással lehetne kiengedni a Tisza árterének medreibe a vizet az épített infrastruktúra, azaz házak, utak, lakott területek veszélyeztetése nélkül. Így tavasszal rendkívüli módon megnövekedne a nyílt vízfelület, amely nyáron párologhatna, hűsítve a tájat és csapadékot képezve, továbbá a talajba beszivárogva táplálná a talajvizet. A sivatagosodás által érintett gazdálkodók, valamint a táj különböző aspektusaival foglalkozó tudósok és mérnökök sokaságának egybehangzó állítása szerint, az 5 millió hektárt meghaladó termőföldjeinkből mintegy egymilliót kéne visszaengedni az időszakos vízborításnak a Tisza és a Duna árterében. Ennek elmulasztása esetén viszont folytatódik a Kárpát-medence kiszáradása, a kutak elapadása, az egyre durvuló nyári kánikula és a romboló időjárási szélsőségek. Megéri mindezt bevállalni a nyugat-európai sertésállomány etetésének állandó üzleti lehetőségéért?
![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2024/09/tisza-okosivatag-wikimedia.org_-600x453.jpg)
Az ökosivatagot átszelő, kiegyenesített folyó (fotó: wikimedia.org)
Pozitív dominóhatás
Mivel kiirthatatlanul újra és újra felbukkannak az öntözést és épített víztározókat szorgalmazó hozzászólások, itt kell leszögezni:
sem az öntözés, sem víztározók építése nem oldja meg a kiszáradás problémáját.
Ha az öntözött mezőgazdasági területek összes művelt területhez viszonyított 2-3 százalékos arányát fel is tornásznák 7-8 százalékra, amiként azt tervezik, akkor is ott lesz a maradék 92 százaléknyi nem öntözhető terület. Ha napok óta nem ittál, ki vagy száradva, és belemártod a kezedet egy pohár vízbe, az nem oldja meg a bajodat. A víztározókkal szintén mennyiségi gondok vannak: képtelenség annyi víztározót építeni, amennyi érdemi változást hozna, miközben már most is tele van zsúfolva az ország vízelvezető csatornákkal. Emellett minek építenénk mesterséges víztározókat, ha adottak a folyókkal összekötött természetes víztározóink? Éppen a természetet minden áron igába hajtó, gépesítő, betonozó szemléletbe való beleszerelmesedés okozza a jelenlegi bajainkat, úgyhogy nem tanácsos benzinnel tüzet oltani. A tényleges megoldás receptje egyszerűnek hangzik, és ha ennyire nem is az, mindenképpen kézenfekvő.
![](https://pestisracok.hu/wp-content/uploads/2024/09/arter-tisza-welovetiszato.hu_-600x450.jpg)
A tág környékét is vízzel tápláló élő táj (fotó: welovetiszato.hu)
Az árterek időszakos elárasztása és a hozzá kapcsolódó ártéri gazdálkodás adottságokat használ ki olyan helyeken, ahol az egykori vízfolyások eredeti medrei még megvannak használható állapotban, és nincsenek metszésben az azóta kiépített infrastruktúrával, úthálózattal, lakott területtel.
Ezeket a területeket értelemszerűen ki kellene vonni a szántásos művelés alól, tehát nem lehetne rajtuk olcsó takarmánygabonát termelni kivitelre. A szántók helyét itt átvehetnék az ártéri erdők és gyümölcsösök, ártéri legelők a rajtuk tartott állatokkal, illetve halastavak. Például a gyümölcs, a bivaly- és a kacsahús, a hal, valamint a fa egytől egyig a takarmánygabonánál értékesebb és jövedelmezőbb termények is, amelyekből a takarmánygabona hektáronkénti hasznának többszörösét lehet kinyerni, ha a földbirtokos agrárvállalkozóban felbuzog az igényesség, és hajlandó használni a képzeletét. A táj újraéledne, az oda visszaengedett víz pedig a táj minden használója számára ott lenne a talajvízben, a növényekben, a talajréteg nedvességében, a levegő párájában és a csapadékban. Még a megmaradó óriási gabonatáblák is jobban teremnének.
Mindennek az anyagi, pénzügyi és jogi szükségletei, valamint a hihetetlenül szerteágazó hasznos hozadékai egy külön cikket is megérdemelnének.
Nagy Tamás
2024-09-05 at 10:12
Summa.summarum 2024-09-05 at 10:09
Helyett?
MELLETT!!!
Summa.summarum
2024-09-05 at 10:09
Ha a Vodafone és reptér megvásárlása helyett az aszálykár megelőzésére, a mezőgazdaság modernizálására költött volna a kormány az elmúlt években, akkor nem állnánk letolt gatyával a semmi közepén.
lhotx
2024-09-05 at 10:09
Most képzeld el, hogy hollandus kézben, vagy Monsanto-típusú (hol-volt-hol-nincs) globalizált névtelenek birtokában lennének a túltermelésre fogott földek. Kinek tudnánk akár csak felhánytorgatni is? Hová fordulhatnánk most a panaszainkkal?
Realista economista
2024-09-05 at 09:45
Utoljára működőképes magyar mezőgazdaság Kádár alatt volt az állami gazdasági és téesz-háztáji szimbiózis alapján, amelyet Fehér Lajos, Nyers Rezső dolgoztak ki.
A háború túl komoly dolog ahhoz, hogy a katonákra bízzuk – mondta Clemanceau.
A mezőgazdaság meg túl komoly dolog ahhoz, hogy a gazdákra bízzuk.
A Vízügy dettó.
futóbolond
2024-09-05 at 09:37
Királytigris2024-09-05 at 09:25: kedves kolléga, ha megszüntetik a támogatásokat, a sok ügyvéd, képviselő és kozmetikus a dunának megy, mert a támogatások tartják magasan a földbérleti díjakat. mifelénk konkrétan 140-150eft/év/ha a szint, 4000-4200 eFt/ha összegbe kerülő földeken. ha kiveszi a támogatást, a megtérülés sokkal lassabb lesz. a környéken több ügyvéd (igazából lényegtelen lenne a politikai hovátartozásuk, de éppen fideszesek) halmozott már fel több száz hektáros birtokokat. úgy gondolja, hogy önként és dalolva tudomásul vennék, hogy kétszer annyi idő alatt térül meg a befektetett tőke?
rossz az egész mezőgazdasági szerkezet, olyanok kezében vannak százhektáros táblák, akik valójában nem is mezőgazdasági termelők, csak papíron, nincs saját gépük, nincs saját telepük, alkalmazottuk, semmi. nagyon könnyű lenne őket megfogni és kiszórni, vajon miért nem teszik?
futóbolond
2024-09-05 at 09:32
“Minden alá van rendelve a nagytáblás, monokultúrás, költséghatékonyan automatizált, ipari földművelés pillanatnyi érdekeinek. Ez az ipari földművelés pedig a magyar termőföld jóval több, mint felén külföldi állatok takarmányát állítja elő. Sarkítva: azért van minden talpalatnyi föld beszántva idehaza, hogy jusson elég takarmány az olasz, német, holland disznóknak.”
nagy istván szerint a magyar mezőgazdaság ellátja magyarországot, ami az én olvasatomban azt jelentené, hogy a magyaroknak termel, nem azért, hogy jusson elég takarmány az olasz, német, holland disznóknak. megint egy szükségtelen és átlátszó rapír a nyugatnak. nem tér ki viszont a cikk más, víz- és energiaigényes ágazatokra, mint az akkumulátorgyártás.
Királytigris
2024-09-05 at 09:25
A támogatás torzít!!!
Meg kell szüntetni a támogatásokat. Ez majd racionális gondolkodásra készteti a földtulajdonosokat. Akkor majd azt fogják csinálni, ami a nagyobb profitot hozza.
Realista economista
2024-09-05 at 09:16
Hát kedves VKL akkor először tessék elballagni egy furkósbottal Nagycenkre és jól megbotozni Széchenyi István sírját (meg majd Vásárhelyi Pálét is) – merthogy ők voltak azok, akik az akkori tudomány állásának szintjén gyors lefolyású kloákává tették a Tiszát.
Aztán ugyanezzel a furkósbottal vágja már pofán O.r.b.á.n.-t is, aki normális vízgazdálkodás helyett futballstadionokat épített feszt és doszt egy olyan futballra, amely egy átlagos grundfoci szintjét sem éri el.
Utána keressen meg néhány nagygazdát és azokat is kenegesse meg mogyoróvesszővel, amiért nálunk amerikai stílusú külterjes nagyüzemi gabona-termesztést csinálnak szintén feszt és doszt.
Aztán irány valamelyik vízügyi igazgatóság és ott mindenkit tessék már eltángálni.
Végül irány a pesti proli a lakótelepeken, amelyik csak élősködik és pofázik, de az égvilágon semmilyen értelmes – és hasznos!! – dolgot nem művel, pont úgy, mint az ókori Rómában, de kenyeret és cirkuszt követel!
Ha mindez megvan, akkor irány Trieszt, és takarodjon ez a semmirekellő nép valahova a világ más szegletébe, mert nem érdemli meg ezt az országot, hogy ez az övé legyen!!!
Szar nép – szar kormány – szar ország: nincs megoldás – olyan megoldás, amit végre is tudnának és akarnának hajtani!
Ennek az országnak harangoztak.
Theo
2024-09-05 at 09:15
Ezeket a cikkeket senki nem olvassa a vezetőink közül? Van rá bármi reakció? Mert józan paraszti ésszel is teljesen jogosnak tűnik a tartalom.
Most nyilván a nagybirtokossag a kerékkötő, de tudtommal nagy részük még magyar, talán lehetne rájuk hatni.
Azt sem értettem soha, hogy miként lehet engedélyezni arterbe való építkezést, lábon álló nyaralók kivételével.
Én tudom
2024-09-05 at 09:03
Uraim/hölgyeim ! Totálisan tévesen látják a helyzetet. Az idei szárazságért a DK és szemkilövető vezérük ( Gy. Ferenc) a felelős. A két ringyó ( D.Anna és Cs. Katalin) aljas szándékkal, Magyarország érdekei ellen, a szárazságért lobbizott Brüsszelben
Antónia
2024-09-05 at 09:03
A jelenlegi szabályozás akadályozza a szervestrágya felhasználását, amely szabály komoly nehézséget okoz és erodálja a területeket.
Rajzos
2024-09-05 at 08:52
A vízűgy mindenek előtt! Hiába tanulsz,víz nélkül kiszáradnak a kutacsaid! Hiába van gyógyszered minden bajra,nincs víz amivel bevedd a tablettát! Nem csak a marha,de még szöcske sincs víz nélkül! Tüzdelt szöcske gerinc nélkül sokan éhen halnak! Sajnos ez nem vicc!
a gödi
2024-09-05 at 08:50
Odu uram, ez a baj. A vízügyesek ügyesek ám. Színtiszta komcsi bagázs,legalább is a szemléletükben. Talán még Micsurin elvtárs képe is ott lóg Sztalin elvtárs képe mellett a falaikon. Náluk az Aral-tó a mérce. És sajnos Viktorunk is szemellenzőt visel ebben a kérdésben.
odu
2024-09-05 at 08:42
Sajnos az Alföld problémái nem érik el az ingerküszöböt a vizes változások végrehajtásához.Szerintem a Balaton fogja berúgni az ajtót és nyomni a csengőt valszeg már jövőre, ha nem lösz változás az időjárásban, mert ott rengeteg tőke és sok fontos és illetékes eftárs/úr stb. érdekelt.Sajnos sorok íróját is ekézi egy elvezetős “szakmabéli”, akinek több előadása volt/van a csövön, de ne adja föl.Még itt tartunk.
Bakonyi Gábor.
2024-09-05 at 08:40
A sarki jégsapkák olvadása miatt nagyobbak a hőmérsékleti kilengések. Nem tudom, minek mekkora hatása van országos és világ-viszonylatban, ám a párolgáson kívül a fotoszintézisnek is hűsítő hatása van. Tény, hogy míg aratás előtt a műholdképeken zöld a táj, és folyik a fotoszintézis, addig aratás után a fotoszintézis hiányában a napsugárzás feltehetően csak melegedést okoz, a fotoszintézis hűtő hatása megszűnik. A fotoszintézishez viszont víz és napfény kell. A növényzet képes vizet tárolni hosszabb-rövidebb ideig, viszont az egyszikű növények, búza, kukorica stb. egyszerűen kiégnek a nyár közepén, és aratás után hónapokba telik, mire a gyom felveri a táblákat, és valamennyire kizöldülnek. Az a tapasztalatom, hogy ősszel már hiába is esik az eső, a por elnyeli a vizet, és már képtelen az őszi eső átáztatni a földet.
a gödi
2024-09-05 at 08:40
Danke, Kaiser Theresa Maria… Amúgy meg az agrárbárók és búzabánya tulajok a saját anyjukat is kiállítanák a sarokra,nehogy már egyetlen négyzetméterre ne kapják meg az Úniós támogatást. Ez kérem tisztelettel addig fog menni,amíg sívó homok nem lesz kies hazánkban mindenhol. Akkor talán, önként lemondanak a tulajdonuk egy részéről a tízezerhektáras nagyurak és el lehetne kezdeni a újra a foki gazdálkodást. De ha megnézem Irakot,akkor ez nem fog menni akkor már. Szóvla Vésey uram,mi csak pofánkat járathatjuk,de semmi, újra, SEMMI sem fog változni.
Gondolkodj az nem fáj
2024-09-05 at 08:17
Szántás, nem szántás?! Az sem old meg semmit. Van egy régi mondás, hogy ha kiveszel valamit a termőföldből akkor azt pótolni kell valamivel, mert ami most megy az nem más, mint rablógazdálkodás!
A laza, szerves-anyag tartalomban gazdag talaj tudja igazán megtartani a nedvességet. Régen is az volt, hogy “ég(ett) a napmelegtől a kopár szik sarja”, mégis megvoltak a normális mezőgazdasági termésmennyiségek. Nem mű-trágyáztak, hanem trágyáztak és nem spórolták ki a szerves-anyagokat a földből! A föld felszíne talán kiszáradt de a mélyebb rétegek nagyon hosszú ideig meg tudták tartani a nedvességet, most meg a szerves anyagban szegény talajba be se jut a víz esők idején!
Dollárpapa
2024-09-05 at 08:17
Ebből az egész vízgazdálkodási vízióból csak a legfontosabb dolog hiányzik. Mi motiválja a döntéshozókat, hogy támogassák? Mert ugye az, hogy elárasztják az ártereket vízzel, és nem kell közpénzt költeni öntözésre meg folyószabályzásra, abból nem fog csurranni-cseppenni a lé. A koncepciót úgy kell kidolgozni, gépezetet lezsírozni, hogy jól működjön az gazdagságilag. Vegyetek példát zöldlobbiról. Ők tudják hogy kell eladni a semmit azzal, hogy a történetben a pénzt a helyére teszik.
navajon
2024-09-05 at 07:58
tizennégy éve mit tetszik csinálni?
PrüsszelPress
2024-09-05 at 07:21
“hús helyett együnk rovart”
.
Képesek és betiltják a rovarirtást.
pm
2024-09-05 at 07:21
Egyetértek a gondolattal. A víz is egy erőforrás. minél több marad itt, annál jobb. Érdemes ezzel foglalkozni.
viszont ez baromi nagy állami beruházást igényel. De sebaj. Hosszú távon megtérül.
Vissza az alapokhoz!! régen átvágták a folyót, most csinálhatjuk vissza. Mindegy, mert muszáj lesz.
Emellett erdősíthetünk is akár. Sok megoldás van , csak csinálni kell.
bl
2024-09-05 at 06:56
Lehet persze mutogatni a szén-dioxidra, és lehet követelni, hogy most rögtön hagyjuk abba a kibocsátását, ne járjunk autóval, hogy Leonardo DiCaprio nyugodtan magánrepülőzhessen a klímakonferenciákra, és metánt fingó marhából készült hús helyett együnk rovart, hogy majd 150 év múlva elkezdjük érezni a pozitív hatást – már amennyiben máshol is ugyanígy tesznek, nemcsak nálunk.
Hehehe. Ebben nagyon szépen benne van a Marxizmus lehellete. Azt is szépen mutatja, hogy mekkora marhaság a “gondolkozz globálisan, cselekedj lokálisan” elv.